4.   
    ZELEŇ  
A
  PRÍRODNÉ  PRVKY

 4.       ZELEŇ  A  PRÍRODNÉ  PRVKY

4.1.  Analýza súčasného stavu vegetačných prvkov

V rámci analýzy územia bola realizovaná obhliadka a prieskum terénu. Je zaznamenaný jestvujúci stav vegetačných prvkov a zhodnotený ich zdravotný stav. Metodika hodnotenia vychádzala z percentuálneho zastúpenia jednotlivých druhov a následného vyhodnotenia zdravotného stavu zelene.
Súčasnú zeleň, ktorá sa nachádza v riešenom území Zlaté piesky, je možné rozdeliť do niekoľko častí :

Zeleň pri jazere 
Sprievodná zeleň – brehové porasty, ktoré sa nachádzajú pri južnej časti jazera v smere  k jestvujúcej diaľnice. 
Rozptýlená vegetácia, nachádzajúca sa na východnej strane jazera.
Izolačná zeleň – tvorí hranicu riešeného územia zo severnej časti a zároveň uzatvára   priestor od Seneckej cesty.
Rekreačná zeleň, je najpočetnejšie zastúpená v západnej časti areálu. 

 Ostatná zeleň
Zeleň v areáloch
Zeleň – parkovisko pred OD Tesco
Zeleň – záhradkárska osada

4.1.1. Zeleň pri jazere
Sprievodná zeleň – brehové porasty
      Stromová vegetácia, ktorá je v tomto území zastúpená, pozostáva hlavne z náletovej zelene. Prevažné zastúpenie druhovej skladby je z druhov :
Populus nigra ( Topoľ čierny ), Populus alba ( Topoľ biely ), Salix alba ( Vŕba biela );
z náletov  Fraxinus excelsior ( Jaseň štíhly ), Sambucus nigra ( Baza čierna ), Ligustrum  vulgare ( Zob vtačí ).
        Rozptýlená stromová a krovitá brehová vegetácia pôsobí v jednotlivých častiach  prirodzene  krajinársky. Uvedené druhy, ktoré sa tu nachádzajú sú krátkoveké, u ktorých nie je perspektíva ďalšieho rastu a pôsobenia. Kulmináciou vodnej hladiny majú viaceré stromy obnažený koreňový systém, nakláňajú sa nad vodnou hladinou, čím môžu spôsobiť ohrozenie návštevníkov – rekreantov, prípadne rybárov. (najmä v sektore III). Z hľadiska zdravotného stavu a perspektívnosti týchto stromov bude potrebná zmena druhovej skladby.

Rozptýlená vegetácia
Na východnej strane jazera sa nachádza vegetácia rozptýlene. Jedná sa najmä o náletovú zeleň. Z druhovej skladby sú zastúpené druhy :
Populus nigra ( Topoľ čierny )
Robinia pseudoacacia ( Agát biely )
Salix alba ( Vŕba biela )
Nakoľko je toto územie v letnej sezóne často navštevované, bude potrebné riešiť remodeláciu brehovej zóny s funkciou vytvorenia plážových priestorov a koncepciou navrhovanej zelene.

Izolačná zeleň
Priestor medzi Seneckou cestou a areálom jazera je v súčasnosti porastený izolačnou zeleňou rôznorodej druhovej skladby a odlišného zdravotného stavu. Zeleň, ktorá sa nachádza za barierovým oplotením je čiastočne chránená od komunikácie a je v súčasnosti v lepšom zdravotnom stave, ako zeleň, ktorá sa nachádza za transparentným oplotením v tesnej blízkosti samotného jazera. Z druhovej skladby sú najpočetnejšie zastúpené za barierovým  oplotením: 
Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer pseudoplatanus ( Javor horský )
Acer campestre ( Javor poľný )
Tilia cordata ( Lipa malolistá )
Populus nigra ( Topoľ čierny)

Uvedená vegetácia je v dobrom zdravotnom stave, plní svoju izolačnú funkciu a má perspektívu ďalšieho pôsobenia v priestore. Zeleň 
Pinus nigra ( Borovica čierna )
Pinus silvestris ( Borovica lesná )
Betula verucosa ( Breza bradavičnatá )
Eleagnus angustifolia ( Hlošina úzkolistá )
Acer campestre ( Javor poľný )
Thuja occidentalis ( Tuja západná )
Syringa vulgaris ( Orgován obyčajný)

 ktorá sa nachádza líniovo za transparentným oplotení je najviac poškodená motorizovanou dopravou. Mnohé z týchto stromov preschýnajú, sú poškodené a nevyhovujú stresovému prostrediu v ktorom sa nachádzajú. Túto zeleň bude potrebné nahradiť novou, vhodnejšou do daného prostredia za predpokladu ochrany od cestnej komunikácie.

Rekreačná zeleň
Z hľadiska zdravotného stavu možno označiť jestvujúcu vegetáciu za nevyhovujúcu, ktorá nespĺňa kritéria určené k aktívnemu oddychu a rekreácie. Druhová skladba stromovej vegetácie pozostáva z alergogénnych drevín, ktoré sa neodporúčajú používať v areáloch športovísk a priestorov určených na rekreáciu. Jedná sa o nasledovné druhy, ktoré tvoria takmer 70% zastúpenie :
Populus nigra ( Topoľ čierny )
Betula verucosa ( Breza bradavičnatá )
Tieto stromy tvoria kompaktné plochy – lesík. Vzhľadom k tomu, že sa jedná o krátkoveké druhy, mnohé z týchto jedincov sú značne prestárle, neperspektívne, prejavuje sa u nich v  spodnej časti vetvenia preschýnanie a poškodenie. Spôsob výsadby ( hustý spon ) spôsobil, že svojím vzrastom a veľkosťou zatieňujú pláž, ktorá sa z tohto dôvodu v letnom období  ( popoludňajšie hodiny ) nevyužíva k slneniu. Z hľadiska bezpečného pobytu v rekreačnom zariadení sú uvedené stromy absolútne nevyhovujúce. Prejavuje sa to padaním suchého vetvenia, ktoré sa prejavuje najmä v letnom období – búrková činnosť ( padanie stromov, vetiev, ohrozovanie návštevníkov ).
Nakoľko sa jedná o krátkoveké, rýchlo rastúce stromy, nie je u nich perspektíva ďalšieho rastu a  pôsobenia. Z hľadiska druhovosti, zdravotného stavu, hygienickej a mikroklimatickej funkcie zelene, bude potrebné uvedenú vegetáciu nahradiť za také druhy drevín, ktoré budú spĺňať uvedené požiadavky. Ostatná druhová skladba má v danom území zastúpenie cca 30%  uvedených druhov: 
Prunus avium ( čerešňa vtáčia )
Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer pseudoplatanus ( Javor horský )
Tilia cordata ( Lipa malolistá )
Corylus avelana ( Lieska domáca )
Syringa vulgaris ( Orgován obyčajný )
Ligustrum vulgare ( Zob vtačí )
Pinus nigra ( Borovica čierna )
Pinus silvestris ( Borovica lesná )
Thuja occidentalis ( Tuja západná )
Picea abies ( Smrek obyčajný )
Picea pungens ( Smrek pichľavý )          
 Larix decidua ( Smrekovec opadavý )

Tieto dreviny tvoria súčasť nástupného priestoru do areálu, použité sú v živých plotoch, skupinách, solitérne. Zdravotný stav uvedených druhov drevín je kvalitnejší, poznačení je starostlivosťou a údržbou. Napriek tomu mnohé jedince a skupiny stromov v zahustených výsadbách nevyhovujú požiadavkám rekreácie a bezpečného pobytu. 
Na základe zistených prieskumov bude potrebná zmena druhovej skladby. Ihličnaté druhy drevín, ktoré sú v tejto časti bohato zastúpené bude potrebné nahradiť listnatými druhmi drevín, resp. aj introdukovanými druhmi, ktoré lepšie znesú podmienky súčasného stanoviska.   

4.1.2. Ostatná zeleň

Zeleň v areáloch
Z hľadiska druhového zastúpenia sa okrem množstva náletovej zelene najpočetnejšie vyskytujú druhy :
Populus nigra ( Topoľ čierny )
Populus alba ( Topoľ čierny )
Ailanthus altisima ( Pajaseň žliazkatý )
Robinia pseudoacacia ( Agát biely )
Fraxinus excelsior ( Jaseň štíhly )
Sambucus nigra ( Baza čierna )
Táto zeleň sa v rozptýlenej forme nachádza v západnej časti riešeného územia. Z hľadiska súčasného využitia územia – skládky odpadov a pod. bude potrebná revitalizácia územia a zmena koncepcie zelene a druhovej skladby.

Zeleň parkovísk – OD Tesco
Súčasná mladá stromová a krovitá zeleň  pred OD Tesco je z hľadiska objemu a početnosti neproporčná k ploche parkovísk a ostatných spevnených plôch. Výsadby stromov vo vyvýšených záhonov živoria a neprejavuje sa u nich nárast, aký by sa očakával za predpokladu kvalitného založenia. Stromy sú vysadené vo vyvýšených záhonov s nedostatočnou povrchovou plochou pre prijímanie zrážok. Pomer vysadených stromov a počet parkovacích miest nezodpovedá počtu 5 parkovacích miest = 1 vysadený strom. Počas letných dní dochádza k maximálnemu prehrievaniu veľkých asfaltových parkovacích plôch, ktoré nepriaznivo pôsobia na jestvujúcu vegetáciu. Za vhodnejšie riešenie výsadby stromov pri parkovacích miestach považujeme výsadby v zelených pásoch, kde je vytvorená väčšia plocha k rozvoju koreňového systému a možnosť absorbovať väčšie množstvo dažďových zrážok z povrchu.
Z druhovej skladby sú zastúpené druhy : 
Acer platanoides (Javor mliečny),  Fraxinus ornus (Jaseň mánový), Corylus (Lieska)

Z krovín : Spirea, Berberis, Cornus a pod. Nakoľko sa jedná o mladú výsadbu krovín je u nich predpoklad rastu a pôsobenia.

Zeleň – záhradkárska kolónia
Táto zeleň je tvorená najmä ovocnými druhmi drevín (Jabloň, Čerešňa, Višňa, Marhuľa, Hruška a pod.), a okrasnými druhmi stromov a krovín.  

4.2. Ekologická významnosť vegetácie 

Podiel vegetácie v zastavanom ale i rekreačnom území sídla a jej charakter je v najväčšej miere závislý od typu zástavby (čiže od pomeru zastavaných a voľných plôch), jej veku, prípadne funkcie (priemysel, obytná zástavba). Vegetáciu preto môžeme členiť podľa uzavretosti zástavby, resp. podielu zastavaných a voľných plôch, prípadne ich vzájomného usporiadania, veku a funkcie. Kategórie sú usporiadané podľa krajinnoekologickej významnosti vegetácie.  Hlavnými kritériami pre ocenenie krajinoekologickej významnosti (Kozová a kol., 1991 : Ekologické hodnotenie hl. mesta Bratislavy a návrh ÚSES, ekol. Štúdie ÚKE SAV, Bratislava) sú :
- plošný podiel vodopriepustných plôch vzhľadom k spevneným a zastavaným plochám
- druhová diverzita vegetácie
- funkčno-priestorová účinnosť vegetácie, ktorá je závislá na veku – s narastajúcim objemom   
  biomasy vegetácie sa zväčšuje

V sledovanom území Zlaté piesky sa vyskytujú nasledujúce kategórie :
 -    plochy, kde je druhová diverzita a funkčne - priestorová účinnosť vegetácie malá až stredná; 
      jedná sa hlavne o lokality zo západnej strany - súčasné rekreačné územia areálu.
-     plochy so stredne veľkou účinnosťou vegetácie a s malou početnosťou, sú to hlavne trávnaté 
      plochy okolo brehov samotného jazera (brehová vegetácia) spolu so sprievodnou zeleňou,  
      zeleň na ostrove, južná a juhozápadná časť jazera.
-     izolačná zeleň zo severnej strany jazera (Cesta na Senec) predstavuje z hľadiska 
      krajinoekologickej významnosti vegetácie plochy s najnižšou kvalitou.
V juhozápadnej časti riešeného územia sa v súčasnosti nachádzajú skladové a výrobné areáli           (skládka odpadu), s malým podielom vodonepriepustných plôch, nedostatočnou funkčno-priestorovou účinnosťou a druhovou diverzitou, ktorá nezodpovedá požiadavkám územia.

4.3.  Územný systém ekologickej stability

      V riešenom území je lokalizované biocentrum, Regionálne biocentrum Zlaté piesky  (štrkovisko – vodné a brehové spoločenstvá, podľa R - ÚSES mesta Bratislavy, SAŽP, 1994).
Potrebná je komplexná revitalizácia lokality zameraná na vytvorenie ekostabilizačných podmienok pre cieľové skupiny organizmov ( napr. vodné vtáctvo, vodné živočíchy).
      Lokálne biocentrá pôsobia voči regionálnym biocentrám a biokoridorom ako interakčné resp. ekologicky stabilné plochy. V prípade riešeného územia -  Zlaté piesky je za biocentrum považovaná len vodná plocha jazera, ktorú táto štúdia navrhuje rozšíriť. Z vodnej plochy funkcie biocentra nebude plniť jedine dojazdová zátoka veslárskej dráhy. 
Biocentrá posilňujú ekologickú funkciu aj širšieho zázemia za účelom symbiózy prírodných spoločenstiev a ich optimálneho využitia človekom. Majú veľký význam aj vzhľadom na nedostatok prírodných resp. prírode blízkych plôch v širšom mestskom, silne urbanizovanom prostredí. 
       Koncepcia vegetácie vychádza z celkovej urbanistickej štúdie a potrieb areálu. V súčasnosti je vodná hladina jazera Zlaté piesky biocentrom regionálneho významu, bez prepojenia prostredníctvom biokoridorov. Ekologickú funkciu biocentra podporuje návrh priestorového a druhového usporiadania vegetácie, definovanie krajinnoekologických prvkov zóny ( brehové spoločenstvá na juhozápadnom pobreží jazera, ostrove a sezónne v severnej zátoke ) ako aj nový krajinný dizajn v juhovýchodnom sektore.

   4.4. Návrh koncepcie zelene a prírodných prvkov

      Koncepcia zelene vychádza z celkovej urbanistickej štúdie a potrieb areálu. Vegetácia, ktorá je navrhnutá v areáli Zlaté piesky zohľadňuje požiadavky kladené ÚSES. Vegetáciu celého areálu a záhradkársku osadu navrhujeme za interakčný plošný prvok. Líniové interakčné prvky medzizonálne a vnútrozonálne, ekostabilizačná zeleň  sú zrejmé     z regulačného výkresu a zo schémy formovania ekologicky stabilizujúcich a významných prvkov. Aleje a stromoradia, ktoré nadväzujú na tento priestor navrhujeme vytvoriť za biokoridormi. Dôležitou súčasťou ekologickej stability je určenie hodnôt ekoindexov lokalít a výpočet prípustnej záťaže návštevnosti územia (pozri  2.2.3.). 

Súčasťou štúdie bolo  riešenie vegetačných prvkov, ktoré majú v jednotlivých sektoroch nasledovné charakteristiky: 

I.	SEKTOR  - severozápadná časť  

Do tohto sektoru je začlenený západný výbežok jazera Zlaté piesky – zátoka, s dominantnou  prírode blízkou vegetáciou. Výrazné stvárnenie tohto prostredia vytvoria brehové porasty vysokej – stromovej vegetácie. Z druhovej skladby navrhujeme dreviny rodu Quercus robur (Dub letn ),  Alnus glutinosa (Jelša lepkavá), Fraxinus excelsior (Jaseň štíhly), Salix alba (Vŕba biela), Carpinus betulus (Hrab obyčajný), ktoré v danom prostredí vytvoria základnú kostru porastu. Homogénny porast je navrhnutý tak, aby vytvoril ochranu od okolitej zástavby a stal sa tak výrazným krajinotvorným prvkom tohto prostredia. Vysoká zeleň je doplnená o porast nízkej trávnatej plochy, ktorá z hľadiska kompozície podporí navádzanie do ostatných častí oddychových  priestorov.
Komunikácie a parkovacie plochy sú riešené vysokou stromovou vegetáciou. Súčasné parkovacie priestory pri OD Tesco navrhujeme prehodnotiť z pôvodnej sekundárne umiestnenej stromovej vegetácie na vegetáciu plošnú (sústredením parkovísk do parkovacieho domu smerom od Cesty na Senec) a ostanú zeleň parkovísk od Studenej ulice na pásovú zeleň (vysoká zeleň bude vysadená v zelených pásoch, čím sa zabezpečí lepší vodný  režim a absorbovanie dažďových zrážok ). Pôvodné parkoviská s asfaltovým povrchom je potrebné na základe prijatého územného plánu prehodnotiť na zelené parkoviská. Z vysokej stromovej vegetácie navrhujeme také druhy, ktoré dobre znášajú stresové mestské prostredie – sucho, exhaláty, zasolenie. Takými sú najmä introdukované druhy napr. Robinia pseudoacacia ´Umbraculifera´ (Agát biely),  Gleditsia triacanthos (Gledíčia trojtŕňová),  Sophora japonica (Sofora japonská), Celtis occidentalis  (Brestovec západný) a pod. 
Park za OD TESCO je riešený z hľadiska koncepcie ako geometrický park, s výraznou stromovou izolačnou vegetáciou. Jeho súčasťou sú úpravy na zadržiavanie dažďovej vody zo striech obchodného komplexu. Ostatný priestor parku má charakter prechodu, resp. prepojenia OD SORAVIA s areálom Zlaté piesky. 
Pobrežie západnej zátoky je riešené ako ekostabilizačná plocha zelene so zachovaním pôvodnej skladby drevín. Sprievodné aleje komunikácií a alej pešej zóny ulice Zlaté piesky je vhodné vytvárať zo stromov so stabilizovaným tvarom koruny (globózy). Takúto alej je potrebné založiť aj okolo Cesty na Senec po okrajoch a v stredovom deliacom páse zelene.

II.	SEKTOR  

Táto časť tvorí nástupný priestor do areálu Zlatých pieskov.  Nástup je akcentovaný alejou stromov, začínajúcou od zastávok HD pri Ceste na Senec, ktorá priebežne pokračuje aj do samotného areálu a tvorí hlavnú kompozičnú os priestoru v bloku 02. Zároveň nadväzuje na pešiu lávku, ktorá oddeľuje pláž od herných a rekreačných aktivít. Lávka tvorí v tomto priestore výrazný  prvok – promenádu na terase so zeleňou, ktorá na seba viaže odpočívadlá, vyhliadky, a zároveň môže poskytovať slnenie na terase. Navrhované sú plochy zelene, pešie a cyklistické trasy v prírodnom prostredí. Ostatný priestor je prostredníctvom komunikácií delený na viacero funkcií : 
-	kúpanie mimo jazera – sústava bazénov
-	spoločenské hry – šach, petanque, minigolf, ruské kolky a pod.
-	vybavenosť – chatky, šatne, toalety, údržba
-	detské ihriská
-	pláž
-	voľné trávnaté plochy určené k slneniu
-	piesková pláž
Koncepcia zelene vychádza z týchto funkcií. Navrhnutá zeleň má okrem navádzacej funkcie spĺňať aj oddychovo relaxačnú. Organické – meandrujúce usporiadanie vegetačných prvkov symbolizuje vodný tok, zeleň je navrhnutá vo voľne usporiadaných krivkách, ktoré  dotvárajú atmosféru prírodného prostredia. Celý priestor je prostredníctvom komunikácií usporiadaný do jednotlivých funkčných celkov. Je doplnený o stromovú vegetáciu tak, aby pobyt v areáli vytváral pocit prehľadnosti, dobrej orientácie, bezpečia s vyhovujúci hygienickými a mikroklimatickými podmienkami ( ochrana pred slnkom, protihluková izolácia od Cesty na Senec ). Z hľadiska druhové zloženia vegetačných prvkov sú navrhnuté okrem domácich aj introdukované druhy drevín, ktoré dobre znášajú extrémne podmienky : 

Platanus acerifolia ( Platan javorolistý )
 Tilia tomentosa ( Lipa striebristá )
Gleditsia triacanthos (Gledíčia trojtŕňová)
Eleagnus angustifolia ( Hlošina úzkolistá )
Acer negundo ( Javor jaseňolistý )
Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer pseudoplatanus ( Javor horský )

Z drevín, ktoré budú tvoriť súčasť zelených plôch v rámci rekreačnej časti navrhujeme najmä listnaté dreviny. Ihličnaté a stálozelené druhy budú zohrávať len doplnkovú funkciu ( napr. živé ploty ). Pôvodná zeleň ( Populus nigra a Betula verucosa ) je potrebné nahradiť takými druhmi, ktoré nespôsobujú alergické reakcie. Do tejto časti areálu navrhuje dreviny: 

Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer negundo ( Javor jaseňolistý )
 Acer sacharinum ( Javor cukrový )
 Platanus acerifolia ( Platan javorolistý )
 Tila cordata ( Lipa malolistá )
 Tilia tomentosa ( Lipa striebristá )
 Celtis occidentalis ( Brestovec západný )
 Koelreuteria paniculata ( Jaseňovec      
                                               metlinatý )
 Prunus serrulata ( Prunus serulla )
 Prunus cerasifera ( Slivka čerešňoplodá )
 Crateagus monogyna ( Hloh jedosemenný )
 Carpinus betulus ( Hrab obyčajný )
 Fraxinus excelsior ( Jaseň štíhly )
 Fraxinus ornus ( Jaseň mánový )
 Fraxinus angustifolia ( Jaseň úzkolistý )
 Salix alba ( Vŕba biela )
  Salix babylonica ( Vŕba babylonská )

Nakoľko sa jedná o rekreačné zázemie areálu, navrhujeme v tejto časti väčší podiel trávnatých plôch k vysokej zeleni. 
V bloku 01 a 03 hlavnou funkciou navrhovanej vegetácie bude izolácia od dopravnej komunikácie  Senecká cesta formou protihlukovej steny s vegetáciou. Ostatná zeleň bude mať funkciu sprievodnú. Komunikáciu z východnej strany treba oddeliť tiež zelenou protihlukovou stenou.* 
Do tohto sektoru spadá aj ostrov, s výraznou prirodzenou vegetáciou. Pôvodnú, prírode blízku vegetáciu, navrhujeme zachovať. 
* Pozn.: Okrem ochrannej zelene na plochách blokov I 01,02,05, II 01,03 a II 08,09 je potrebné realizovať aj výsadbu ochrannej zelene na plochách areálov na druhej strane komunikácií !!!

III.	SEKTOR 

Bloky 01, 02
Podstatnú časť plochy tvoria tréningové futbalové ihriská s prírodnými trávnatými plochami. Okolo ihrísk, najmä od cesty Mokráň – Záhon je vhodné realizovať vysokú štíhlu zeleň stromov ( s funkciou vetrolamov a zatienenia). 
Bloky 03, 04, 05
Verejné priestory ulíc a námestia tvorí „mestská“ zeleň – trávniky, nízka krovinatá zeleň, živé strihané ploty, kvetinové záhony, aleje stromov so stabilizovaným tvarom koruny (globózy).
Bloky 06 – 09
Pláže na východnej strane areálu určené k slneniu ale aj športovo – rekreačným aktivitám, za týmto účelom je navrhnutá remodelácie pobrežia. Nakoľko sa jedná o územie, s predpokladanou vysokou mierou návštevnosti, dominantné zastúpenie budú mať voľné trávnaté plochy pred vysokou stromovou vegetáciou, ktorá bude tvoriť skupiny v druhom horizonte. Zeleň v tejto časti je usporiadaná do organických skupín tak, aby nebránili voľným priehľadom na vodnú plochu a umožnila počas horúcich letných dní tienenie
Vysoká zeleň je navrhnutá pri komunikáciách, ( cyklistické a pešie trasy ) ktoré vedú zo severnej časti areálu smerom na juh, ďalej na parkoviskách ( zelené parkoviská s trávnatou plochou ). Ostatná zeleň tvorí súčasť priestoru učeného pre pláže. Je navrhnutá  do voľne zoskupených organických tvarov, ktoré vychádzajú z modelácie terénu.

Z vegetačných prvkov sú navrhnuté : 
-  do alejí a stromoradí :
Prunus avium ( Čerešňa vtáčia )
Tilia cordata ( Lipa malolistá )
Fraxinus ornus ( Jaseň mánový )
Crateagus monogyna ( Hloh jednosemenný )

          - do zelene na parkoviskách :
Robinia pseudoacacia ( Agát biely )
Platanus acerifolia ( Platan javorolistý ) 
Celtis occidentalis ( Brestovec západný )
Betula verucosa ( Breza bradavičnatá )
Carpinus betulus ( Hrab obyčajný )
Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer negundo ( Javor jaseňolistý )
Acer camoestre ( Javor poľný )

V južnej až juhozápadnej časti postupne prechádza do krajinárskych – prírodných úprav, ktoré majú charakter prírode blízkej vegetácie.
Z druhovej skladby boli navrhnuté nasledovné druhy drevín : 
Fraxinus ornus ( Jaseň mánový )
Fraxinus excelsior ( Jaseň štíhly )
Salix alba ( Vŕba biela )
Salix babylonica ( Vŕba babylonská )
Tila tomentosa ( Lipa striebristá )
Populus alba ( Topoľ biely)
Populus tremula ( Topoľ osikový )
Populus nigra ( Topoľ čierny )
Acer campestre( Javor poľný)
Acer platanoides ( Javor mliečny )
Acer negundo ( javor jaseňolistý )
Robinia pseudoacacia ( Agát biely )
Prunus serrulata ( Prunus serulla )
Prunus avium ( Čerešňa vtáčia )

Vzhľadom k navrhovaným aktivitám a charakteru územia je možné uvedené listnaté druhy drevín doplniť o výsadby ihličnatých druhov, ktoré by v  danom prostredí mali mať len nízke percentuálne zastúpenie. 

IV.	SEKTOR 

Bloky 01, 02
Záhradkárska osada - tvorí výrazné plošné zastúpenie v území. Druhová vegetačná skladba pozostáva hlavne z  úžitkových - ovocných a okrasných druhov drevín. Charakter záhradkárskej osady nie je zeleninársko – produkčný, ale ovocinársko – okrasný. Pre celkový vzhľad a zapojenie zelenie do verejných priestorov záhradných ulíc je potrebné povoľovať len priehľadné ploty do výšky max. 120 cm, najlepšie s popínavou zeleňou alebo kombinované so živými strihanými plotmi. 
Bloky 03 -07
V území sú  výrobné a skladové areály. Podstatná časť vegetácie, ktorá sa tam v súčasnosti nachádza, má charakter náletu. Z vysokej vegetácie má najväčšia zastúpenie Populus nigra, Populus alba, Salix alba, Ailanthus altisima. Na základe prieskumov terénu navrhujeme novou koncepciu zelene zvýšiť podiel zelených plôch vo všetkých výrobných areálov. Množstvo spevnených plôch nahradiť trávnatými plochami, vysokú zeleň sústrediť vo forme izolačnej a sprievodnej zelene, najmä v kontaktnom území so záhradkárskou osadou. V predpolí je potrebné uplatniť sprievodnú zeleň komunikácií a plôch parkovísk – formou alejí, zelených pásov pri chodníkoch, uplatnením stromov na parkoviskách.  
Vysoká zeleň má funkciu sprievodnú – zeleň pri komunikáciách, parkoviskách a navádzaciu – pri nástupných priestoroch k športovým areálom. 
Trávnaté plochy sú v tomto sektore plošne viacej zastúpené ako plochy výsadieb vysokej zelene.